Inauguracija yra pusiau asmeninė šventė - prezidentas gali rodyti kuklumą nerengdamas kažin kokių iškilmių. Tačiau kitų šalių vadovų kvietimas visada yra daugiau nei vien tik formalus gestas, nes vyksta ir neoficialus bendravimas, parodomas dėmesys ir t. t. Tuo tarpu 25-osios nepriklausomybės atkūrimo metinės nėra asmeninė šventė ir ne visai eilinė šventė, todėl visokie noriu/nenoriu turėtų būti padėti į šalį. Nebent santykiai tokie, kad bijoma, jog dalis kviečiamųjų gali atsisakyti atvykti.
Skelbimas
Collapse
No announcement yet.
Geopolitika
Collapse
X
-
Parašė OptimusPrime Rodyti pranešimąStulbinantys Lietuvos pasiekimai uzsienio politikos srityje. 25 metu nepriklausomybes atkurimo jubiliejaus minejimas - be uzsienio saliu prezidentu:
.
Va ką apie 2010 metų minėjimus savo metu rašė Lietuvos spauda:
Paskutinį kartą užsienio valstybių vadovai Kovo 11-sios iškilmėse Vilniuje dalyvavo 2010 metais. Iškilmėse dalyvavo Latvijos, Estijos, Lenkijos, Suomijos, Slovėnijos prezidentai. Kitos šalys atsiuntė daug žemesnio rango pareigūnus. Tačiau ES galingieji ignoravo jubiliejinius Kovo 11-oisios renginius. Lietuvos nepriklausomybės dvidešimtmetį ES prisiminė tik po savaitės, kai vienoje Europos Parlamento salių buvo surengtas Lietuvos Nepriklausomybės dvidešimtmečio minėjimas. 2010-siais neatvyko ir kviesti valstybių vadovai iš Rytų. Tąkart Rusijos prezidentas Dmitrijus Medvedevas vietoj savęs pasiuntė transporto ministrą, Ukrainos prezidentas Viktoras Janukovyčius – laikinai pareigas einantį užsienio reikalų ministrą, o Baltarusijos vadovas Aliaksandras Lukašenka – vicepremjerą.
Tai kalba eina apie 2010 metus.
Kita vertus, o kokie užsienio šalių vadovai aplankė pvz. Suomijos nepriklausomybės 90 mečio minėjimą (atsakau - tik Estijos prezidentas atvyko ...). Ir pažiūrėkite kokie svečiai apsilankė Latvijos ir Estijos renginiuose
Comment
-
Parašė suoliuojantis Rodyti pranešimąO kada buvo kitaip ? Ši karta net nebuvo stengtasi juos kviest nes visų didesnių šalių vadovai, net gavę kvietimus, ignoravo juos ir 1995, ir 2000, ir 2005, ir 2010. Ir Vokietijos, ir Prancūzijos, ir JK vadovai ignoravo net ir kvietimus atvykti 2009 į Lietuvos tūkstantmečio minėjimus. Mes čia galim susireikšminti, bet pvz. ką daryt kokiam Britanijos premjerui jei pradėtų lakstyti į visų šalių minėjimus.
Va ką apie 2010 metų minėjimus savo metu rašė Lietuvos spauda:
Paskutinį kartą užsienio valstybių vadovai Kovo 11-sios iškilmėse Vilniuje dalyvavo 2010 metais. Iškilmėse dalyvavo Latvijos, Estijos, Lenkijos, Suomijos, Slovėnijos prezidentai. Kitos šalys atsiuntė daug žemesnio rango pareigūnus. Tačiau ES galingieji ignoravo jubiliejinius Kovo 11-oisios renginius. Lietuvos nepriklausomybės dvidešimtmetį ES prisiminė tik po savaitės, kai vienoje Europos Parlamento salių buvo surengtas Lietuvos Nepriklausomybės dvidešimtmečio minėjimas. 2010-siais neatvyko ir kviesti valstybių vadovai iš Rytų. Tąkart Rusijos prezidentas Dmitrijus Medvedevas vietoj savęs pasiuntė transporto ministrą, Ukrainos prezidentas Viktoras Janukovyčius – laikinai pareigas einantį užsienio reikalų ministrą, o Baltarusijos vadovas Aliaksandras Lukašenka – vicepremjerą.
Tai kalba eina apie 2010 metus.
Kita vertus, o kokie užsienio šalių vadovai aplankė pvz. Suomijos nepriklausomybės 90 mečio minėjimą (atsakau - tik Estijos prezidentas atvyko ...). Ir pažiūrėkite kokie svečiai apsilankė Latvijos ir Estijos renginiuoseNepirk iš Decathlon, Ritter Sport, Philips, Nestle, KraftHeinz, Viada, Vičiūnų, ypač Kalnapilis myžalų,
Toblerone, Milka, Dirol, Halls (Mondelez International), Hellmann's, Heineken, Mars, PepsiCo
Comment
-
Iš Prancūzijos akibrokštas Belgijai – teks sunaikinti 180 tūkst. euro monetų
Pagaminus maždaug 180 tūkst. tokių proginių monetų, Prancūzija pasipriešino jų išleidimui į apyvartą, nes jos neva sukeltų įtampą tokiu metu, kai Europos vienybei ir taip gresia pavojus, pranešė pareigūnai.
Moneta, kurioje pavaizduotas mūšio lauke stovintis paminklas ir užrašas „Waterloo 1815-2015“ buvo dalis projekto, skirto britų ir prūsų pajėgų pergalei prieš Prancūzijos imperatorių Belgijoje metinėms paminėti.Paskutinis taisė Zorro; 2015.03.19, 16:12.
Comment
-
Nutylėta tiesa apie J. Gagarino skrydį ir kitos klastotės
Balandžio 12-oji Sovietų Sąjungoje, o vėliau ir Rusijoje, minima kaip Kosmonautikos diena. Būtent tą dieną 1961 m. į orbitą pakilo Jurijus Gagarinas – milijonų SSRS piliečių dievukas, vėliau žuvęs nelabai aiškiomis aplinkybėmis.
Savo kosminės programos laimėjimais sovietai ypač didžiavosi. Raudonoji žiniasklaida nuolat gyrėsi neregėtais moksliniais atradimais ir tobuliausiomis kosminių tyrimų technologijomis, bet ar iš tiesų viskas buvo taip, kaip piešė sovietų propaganda?
Vyresnysis Rusijos mokslų akademijos specialistas ir technikos mokslų kandidatas Gelijus Salachutdinovas iš esmės sužlugdė savo karjerą pradėjęs narplioti šventus sovietinės, o dabar ir Rusijos mokslo istorijos mitus.
Interviu žurnalui „Ogoniok“ G.Salachutdinovas papasakojo apie falsifikacijas rusų ir sovietų technikos mokslo istorijoje. Nuo kosminių programų ir rusų kosmizmo tėvu vadinamo Ciolkovskio iki žemiškesnių techninių atradimų istorijos.
Pateikiame sutrumpintą pokalbį.
– Užsiimate gerai dokumentuota, ramia istorijos sritimi – technikos mokslo istorija. Ir staiga tokie skandalai! Kaip prasidėjo jūsų, kaip istoriko, kelias?
– Viskas prasidėjo 1984 metais, kai apsiėmiau tirti pasaulinės kosmonautikos istoriją. Pasirodė, kad visa mūsų šalies kosmonautikos istorija yra suklastota.
Mūsų istorija remiasi į legendą, kad įtemptų varžytuvių su JAV metu Sovietų Sąjunga garbingai laimėjo kosmoso užkariavimo lenktynes paleisdama pirmąjį palydovą ir t.t. Niekas to nežino – tai kruopščiai slepiama, kad dar 1946 metais Verneris fon Braunas, vokiečių raketos „Fau-2" tėvas, amerikiečiams pasiūlė pirmojo dirbtinio žemės palydovo paleidimo projektą.
Amerikiečiai jį atmetė pasvarstę, kad jokio karinio pritaikymo palydovas neturi. 1954 m. V.fon Braunas vėl siūlė paleisti palydovą, amerikiečiai vėl atsisakė. 1957 metais V.fon Braunas trečią kartą kreipėsi su tuo pačių pasiūlymu ir trečią kartą išgirdo neigiamą atsakymą.
O jis jau buvo sukūręs raketą! Ir štai 1957 m. spalio 4 d. savo palydovą paleidžia SSRS. Amerikiečiai patenkino V.fon Brauno prašymus tik po mūsų Laikos (šuns, kuris skrido į kosmosą. – Red.) skrydžio į kosmosą.
– Bet vis dėlto pirmasis palydovas buvo mūsų!
– Taip, pirmasis ruošinys buvo mūsų, tačiau visi moksliniai palydovai buvo amerikiniai. Pirmasis ryšių palydovas – amerikiečių, navigacinis – amerikiečių, meteorologinis – irgi amerikiečių. Pirmoji orbitinė stotis – amerikiečių.
Pirmasis grįžtantis sparnuotas aparatas – jų. Pirmieji žmonės Mėnulyje – iš Amerikos. O mūsų raketa N-1, kurią ruošė skrydžiui į Mėnulį, bandant ją paleisti sprogo net keturis kartus.
Amerikiečiai žengė praktiškumo keliu, o mes tik simbolius į kosmosą leidome. Pirmąjį ruošinį – palydovą, pirmą iki ašarų išgąsdintą moterį. Baisu. Juk pirmieji skrydžiai – tai idiotizmas. Grįžimo tikimybė sudarė 50 proc.
Skrendant J.Gagarinui buvo rimtai baiminamasi, kad nesuveiks stabdymo variklis. Tuo tikslu aparate buvo sudėtos vandens ir maisto atsargos dešimčiai dienų. Buvo manoma, kad per tą laiką jį sustabdys atmosfera ir aparatas nukris.
Tačiau J.Gagarinas pakilo aukščiau numatytosios orbitos. Nesuveikus stabdymo sistemai kosmonautas žūtų. Jam neužtektų vandens ir maisto atsargų iki tol, kol aparatas sulėtėtų savaime. J.Gagarinui buvo skirta atlikti gyvo simbolio vaidmenį. Šuniuką pasiuntė į kosmosą, dabar reikėjo žmogaus...
Mūsų kosmonautikos istorijoje daug falsifikatų. Kad ir su tuo pačiu J.Gagarinu. Spaudos konferencijoje žurnalistai jo klausia: kaip jūs nusileidote? Parašiutu ar laivo kabinoje? Ir pirmasis mūsų kosmonautas pradeda išsisukinėti. Sako, kad vyriausiasis konstruktorius numatė abu nusileidimo variantus. Tiesiogiai neatsakė į klausimą.
– O koks skirtumas?
– To reikėjo tarptautiniam rekordui pasiekti. Tarptautinė aviacijos federacija įskaitydavo nuotolio rekordą tik tuo atveju, jei pilotas nusileisdavo laivo kabinoje. Ir ką jus manote? Ėmė ir apmulkino visą pasaulį paskelbę, kad J.Gagarinas nusileido kabinoje.
Iš tiesų jis katapultavosi iš kabinos ir nusileido parašiutu. Bet juokingiausia, kad po kelerių metų mūsiškiai sukūrė laivą „Voschod-1“, kuriame kosmonautai iš tiesų galėjo leistis kabinoje.
Sovietai oficialiai paskelbė, kad pirmąkart istorijoje žmonės minkštai nusileido laivo kabinoje! Visiškai pamiršę, kad prieš kurį laiką J.Gagarinas jau „leidosi“ kabinoje.
– Sovietai garsėjo akių dūmimu...
– Kosmonautiką stengtasi priderinti prie politikos. Nikita Chruščiovas asmeniškai parinko laiką Titovo skrydžiui, kad jo šešėlyje tyliai pastatytų Berlyno sieną. Raketų skandalas Kuboje keistai sutapo su V.Tereškovos skrydžiu.
Mes nuolat melavome. Pavyzdžiui, paleidus antrąjį palydovą prabėgus lygiai parai po pirmojo paleidimo, orbitoje jie atsidurtų šalia. Mes tai padarėme ir visam pasauliui pradėjome trimituoti, kad mūsų pavyzdiniai aparatai geba suartėti orbitoje. Amerikiečiai buvo šokiruoti: rusai sukūrė orbitą gebančius keisti laivus!
Paskiau mes į vienvietį kosminį laivą suvarėme tris kosmonautus. Jie ten kone vienas kitam ant rankų tupėjo. Kad jie tilptų, teko nuimti skafandrus ir demontuoti katapultavimosi krėslą.
Užtat amerikiečiai aikčiojo: rusai jau gamina kosminius laivus grupiniams skrydžiams! Jiems net nešovė mintis, kad tai miglos pūtimas į akis, kad žmonės skrido „nuogi“ – kaip patrankų mėsa...
O kai visos aferos paaiškėjo, amerikiečiai mūsų kosminę programą praminė technologine sofistika.
– Kas buvo po to, kai perrašėte oficialią kosmonautikos istoriją?
– Po to ėmiausi K.Ciolkovskio. Jo istorija taip pat visiškai suklastota.
– Kaip tai nutiko?
– Dėl revoliucijos. Prieš tai mokslinėje visuomenėje Ciolkovskis buvo žinomas kaip pseudomokslininkas ir pseudoišradėjas. Prieš jį pasisakė Žukovskis, Vetčinkinas, Rusijos imperatoriškoji technikos draugija. Kas išgelbėjo šį mažai išsilavinusį svajotoją? Ogi tai, kad 1921 metais Leninas pasirašė potvarkį, kuriuo Ciolkovskiui paskirta premija. Galima sakyti, visiškai atsitiktinai, tačiau tai ilga istorija.
Taigi Ciolkovskis buvo apdovanotas už „ypatingus nuopelnus aviacijai“, tačiau ėmęs tyrinėti jo darbus su siaubu pastebėjau, kad šis „mokslininkas“ nesugebėjo be klaidos išvesti nė vienos formulės.
Vienintelė teisinga formulė, kurią visi kažkodėl priskiria Ciolkovskiui, iš tiesų priklauso Meščerskiui. Ir net, griežtai kalbant, ne tiek jam. Penkiasdešimt metų prieš Ciolkovskį ji buvo žinoma Kembridžo universiteto studentams.
– Žinau, kad Ciolkovskis sirgo šizofrenija. Teko susidurti su jo „filosofiniais“ darbais.
– Ciolkovskis rimtai sirgo, pats apie visa tai rašė. Nusprendžiau patikrini šį jo prisipažinimą ir įsitikinau, kad Ciolkovskio giminėje beveik visi turėjo protinės veiklos sutrikimų.
Iš šešių jo vaikų du nusižudė. Vienas visą gyvenimą troško sau pradurti ausies būgnelį, kad taptų toks pat „genialus“ kaip jo tėvas.
– Bet Ciolkovskis numatė reaktyvinio judėjimo principus, raketas...
– Raketos egzistavo dar XIII a. Ir, beje, ne sugalvotos, o tikros. Kietojo kuro, parakinės. Ciolkovskis pirmasis sugalvojo raketa nuskristi į kosmosą?
Tačiau juk dar 1648 m. tai padaryti pasiūlė fizikas ir rašytojas Cyrano de Bergeracas. Vėliau Jules Verne'as su ta pačia mintimi. Ciolkovskis nepasiūlė nieko naujo.
– Bet tvirtinama, kad Ciolkovskis sugalvojo daugiapakopes raketas...
– Įžūlus ir ciniškas melas! Tokių raketų projektai buvo jau XVIII a. O pirmasis daugiapakopių raketų patentą 1914 m. gavo amerikietis Robertas Goddardas.
Kiek vėliau, 1923 m., išleidžiama vokiečių profesoriaus Hermanno Obertho knygą, kurioje mokslininkas aprašo dvipakopę raketą skrydžiams į kosmosą. Ir tik prabėgus ketveriems metams su savo idėja pagaliau prabyla Ciolkovskis.
– Tad ar ką nors naujo moksle jis iš viso pasiekė?
– Taip. Pasiūlė vamzdį ant ratukų stumti nuo kalno. Ir tuomet, pasak Ciolkovskio, pro vamzdį besiveržianti oro srovė sukurs reaktyvinę trauką! Jis net nesuvokė raketinio variklio veikimo principų, tas kaimo fantazuotojas. Ar žinote, kad gimnazijoje Ciolkovskis tesimokė ketverius metus, o dvejus iš jų – toje pat klasėje?
– Manau, vien tik Ciolkovskiu neapsiribojote?
– Ne. Po publikacijų apie Ciolkovskį prie manęs prieidavo bendradarbiai sakydami: „Žinok, kažkas su Lomonosovu ne taip ir su Popovu. Ir elektros lanką, atrodo, ne Petrovas išrado. Aš pradėjau tyrinėti, ir iš tiesų – nieko Lomonosovas neatrado.
– O mus mokykloje mokė, kad Lomonosovas atrado masių tvermės dėsnį...
– Šį dėsnį atrado Antoine'is de Lavoisier. Visi Lomonosovo darbai iš chemijos ir fizikos – ne itin moksliškos fantazijos. Lomonosovas tiesiog buvo talentingas administratorius. Jis įkūrė universitetą, organizavo mokslines ekspedicijas.
Pats Lomonosovas nebuvo išsilavinusi asmenybė, neišmanė matematikos, gyvenimo pabaigoje nusigėrė, ateidavo į Mokslų akademiją ir keldavo ten girtus debatus. Tą patį galima pasakyti ir apie kitus personažus. Pasirodo, iš tiesų radiją išrado ne Popovas.
– Markonis?
– Jo išvis niekas neišrado, jei įsivaizduojame vieną vienintelį išradėją. Pirmąjį patentą signalų perdavimo įtaisui, kuris buvo paremtas Faradėjaus elektromagnetine indukcija, gavo Edissonas.
Jis sukūrė signalus priimantį ir perduodantį prietaisą, kuris veikė 200 metrų atstumu. Tačiau iš esmės elektromagnetines bangas atradęs Heinrichas Hertzas pirmasis rankose laikė tam tikru atstumu signalus perduodantį aparatą.
Po to anglas Crookesas ir serbas Tesla faktiškai vienu metu pareiškė, kad pasitelkus Hertzo bangas galima sukurti tolimojo ryšio prietaisus. Tesla išranda anteną, nubraižė radijo schemą. Viena, ko Tesla nesugebėjo padaryti, – surasti gero imtuvo, todėl naudojo vielinį žiedą.
Šią užduotį išsprendė anglas Brantley. Apie anglų bandymus sužinojo Popovas su Markoniu ir pradėjo juos kartoti didindami signalo galingumą. Klausimas: kam priklauso prioritetas išrandant radiją?
Rusas Petrovas jokio elektros lanko neatrado. Jį atrado britai. Tačiau Rusijoje atradimas buvo priskirtas Petrovui.
– Kaipgi tai galėjo nutikti?
– Labai paprastai. Tiesioginiu Stalino nurodymu pradėta perrašinėti rusų ir sovietinio technikos mokslo istorija. Kai aš visa tai supratau ir pradėjau apie tai rašyti, Rusijos mokslų akademijoje tapau persona non grata.
– Negi visa mūsų mokslo istorija falsifikuota?
– Dauguma. Išradimai, mokslas pas mus atėjo iš užsienio. Tik pagalvokite: per visą didžiulę Sovietų Sąjungą tik aštuoni Nobelio laureatai. Mažytėje Danijoje – 8, Šveicarijoje – 12, JAV – 154! O pas mus – aštuoni.
– Galbūt mūsų vaikinų tyčia neįvertindavo?
– Priešingai. Nobelio komitetas ir užsienio mokslininkai labai užjautė mūsiškius. Jie puikiai suprato, kaip sunku dirbti totalitarinėje šalyje, todėl kartais suteikdavo premijų, kurios, mano galva, buvo ne visai pelnytos.
Comment
-
O jum neatrodo, kad šitas straipsnelis yra kitas kraštutinumas, priešpastatant jį besaikiui rusų gyrimuisi "co to ja, co to moja kamizelka"? Rusai mėgsta aiškint, kad jie viską pasaulyje išrado - nuo mineto iki Rentgeno aparato (anekdotas net toks yra), bet IMHO tokie straipsneliai yra užlenkimas į kitą pusę - rusai yra kvaili, nieko nemoka ir nieko neišmano. LR tai jau darosi tendencija - perspausdint bet kokį š... apie Rusiją ir rusus, nesvarbu, teisybė tai ar pramanai.
Paskutinis taisė Dadis; 2015.04.13, 10:38.
Comment
-
Parašė Dadis Rodyti pranešimąO jum neatrodo, kad šitas straipsnelis yra kitas kraštutinumas, priešpastatant jį besaikiui rusų gyrimuisi "co to ja, co to moja kamizelka"? Rusai mėgsta aiškint, kad jie viską pasaulyje išrado - nuo mineto iki Rentgeno aparato (anekdotas net toks yra), bet IMHO tokie straipsneliai yra užlenkimas į kitą pusę - rusai yra kvaili, nieko nemoka ir nieko neišmano. LR tai jau darosi tendencija - perspausdint bet kokį š... apie Rusiją ir rusus, nesvarbu, teisybė tai ar pramanai.
Comment
-
Izraelio spauda parašė, kad jei Rusija parduos Iranui S-300, tai Izraelis gali pradėti tiekti ginkluotę Ukrainai. Buvęs premjero patarės pareiškė, kad tik geri santykiai su Rusija sulaikė Izraeilį nuo ginkluotės tiekimo Gruzijai ir Ukrainai.
http://www.gazeta.ru/politics/2015/0..._6641157.shtml
Comment
-
Veiksmai, kurie nepatiks Rusijai: Gruzijoje – bendros karinės pratybos su JAV
JAV ir Gruzijos ginkluotosios pajėgos pirmadienį Užkaukazėje pradeda dvi savaites truksiančias karines pratybas; visa tai tikriausiai suerzins Rusiją, nepatenkintą, kad buvusi sovietinė respublika tolsta nuo Maskvos įtakos.
Manevrams, kuriuose dalyvauja apie 600 JAV ir Gruzijos karių, amerikiečiai pirmą kartą atsiuntė visą mechanizuotą kuopą su 14 šarvuočių „Bradley“, atgabentų per Juodąją jūrą iš Bulgarijos.
http://www.delfi.lt/news/daily/world....d?id=67943080Nepirk iš Decathlon, Ritter Sport, Philips, Nestle, KraftHeinz, Viada, Vičiūnų, ypač Kalnapilis myžalų,
Toblerone, Milka, Dirol, Halls (Mondelez International), Hellmann's, Heineken, Mars, PepsiCo
Comment
-
Trumpas lryto filmukas apie tai kokią tuštutę, arogantišką, dviveidę karjeristę turim Prezidentūroj - jokiomis vertybėmis ten net nekvepia. Negaliu įsivaizduot kaip dar kažkas Lietuvoj ją palaiko, kad ją palaikytum reikia rusų nekęst labiau negu mylėt ir gerbt save:
http://tv.lrytas.lt/?id=14312786431429618787Paskutinis taisė OptimusPrime; 2015.05.12, 01:49.
Comment
-
Parašė ViR2 Rodyti pranešimąSakyciau, kad mums labai pasiseke su Prezidente, o "rusu nekentimas" cia ne prie ko. Nors nebent skaiciuoji, kad tau geriau visokie banditeliai ir zulikai valdzioj, kaip paxistai, darba parcyja, socdemai. Butu prezidentas toks menkysta ir parsidavelis, kaip balcytis, tai kitaip giedotum
K. Girnius. Ar Lietuva yra autokratinė šalis?
http://www.delfi.lt, 2015.05.11Atsakymas į klausimą – ar Lietuva yra autokratinė šalis – yra ne. Bet D. Grybauskaitė turi autokratinių tendencijų, ir jos polinkis imtis autokratinių sprendimų tiek didės, kol politikai, tokie kaip A. Butkevičius jai nusileis ir pataikaus. Iš pradžių prezidentės ryžtingumas turėjo savo žavesį, bet prieš kelerius metus tas žavesys išnyko, prezidentai akivaizdžiai savivaliaujant.
Comment
-
Jei paxistu/darba parcyja/socdemu ir kalycyjos banditeliu toleravimas ir nuolaidziavimas jiems yra sektina vertybe, tai tada sutinku - neturim pacios geriausios prezidentes.
Bet kalbant rimtai, tai manau, kad labiau desines ir i intelektualia visuomenes dali (pabreziu, nenuolaidziaujancios runkeliams ir patvoriniam elektoratui) Prezidentes neturejom ir negalejom noret turet
Ir man tikrai daug geriau intelektualios autokratijos, nei tokiu menkystu, kaip paxius, vyktariukas, balcytis, andriukaitis, prietaisas ir kiti patvoriniai, demokratija
Comment
-
Parašė ViR2 Rodyti pranešimąJei paxistu/darba parcyja/socdemu ir kalycyjos banditeliu toleravimas ir nuolaidziavimas jiems yra sektina vertybe, tai tada sutinku - neturim pacios geriausios prezidentes.
Bet kalbant rimtai, tai manau, kad labiau desines ir i intelektualia visuomenes dali (pabreziu, nenuolaidziaujancios runkeliams ir patvoriniam elektoratui) Prezidentes neturejom ir negalejom noret turet
Ir man tikrai daug geriau intelektualios autokratijos, nei tokiu menkystu, kaip paxius, vyktariukas, balcytis, andriukaitis, prietaisas ir kiti patvoriniai, demokratija
O Andriukaitis yra tarybinių laikų disidentas, tuo tarpu Grybė - ne pačio mažiausio kalibro komunistė. Dabartinė Andriukaičio pozicija kai kuriais klausimais gali būti nepriimtina, bet jį vadinti menkysta - tikras įžeidimas. Beje, Andriukaitis ilgą laiką dirbo Ignalinoje gydytoju, tai pasak mano žmonos bendradarbės, kilusios iš Ignalinos, žmonių atsiliepimai apie Andriukaitį buvo labai geri.
Comment
-
Is Andriukaicio toks disidentas, kaip is manes budistasTeko su tuo komunistu profesinej ir ne visai oficialioj aplinkoj bendraut, komentuot daug nekomentuosiu, bet zmogus yra Zirinovskio tipazo ir aciu dievuj is Lietuvos issiustas, kuo toliau. Per tiek, kiek spejo pabut ministru, pridirbo dar porai kadenciju i prieki
O zmones apie ji gerai atsiliepia del to, kad jis moka poakalbet, turi isskirtine dovana sneket vejus ir nieko nepasakyt, o vaizduot labai ismintinga bei susireiksminusi, taciau kai pradedi gilintis, tai pamatai, kad be begalines arogancijos, susireiksminimo, pas ji nera nei vertybiu, nei profesiniu ziniu. Tai zmogus, kuriam svarbu duot pakalbet, save pagirt ir pasipasakot kiekvienai progai pasitaikius, kaip ji piktas piktas rusas anuomet skriaude, bet, kaip jis nepasidave, kovojo ir va, dabar yra toks didis
Apie jo zygius griaunant seimos medicina, privacia medicina, telemedicina, proteguojant Santariskes, griaunant valstybini draudima, suardant ligoniu tinklus ir kuriant viena kitam priestaraujancius istatymus tai galima ir knyga parasyt
Comment
-
Parašė OptimusPrime Rodyti pranešimąTrumpas lryto filmukas apie tai kokią tuštutę, arogantišką, dviveidę karjeristę turim Prezidentūroj - jokiomis vertybėmis ten net nekvepia. Negaliu įsivaizduot kaip dar kažkas Lietuvoj ją palaiko, kad ją palaikytum reikia rusų nekęst labiau negu mylėt ir gerbt save:
http://tv.lrytas.lt/?id=14312786431429618787
Comment
-
Mano supratimu tai turime pačią kiečiausią prezidentę naujos Lietuvos istorijoje. Jos iniciatyvos, darbai ir kovos su populistais, kriminalistais ir komunistais man imponuoja daug labiau, nei buvusių prezidentų butaforinė laikysena su 'prezidentas yra reprezentacijai' veido išraiška. Mano supratimu jinai yra tinkamas žmogus, tinkamu metu, kokio būtent mums ir reikia. Tačiau tiesa, kad jinai turi biškelį polinkį i autokratizmą ir prie tam tikrų aplinkybių jinai galėtų būti labai prasta prezidentė. Jeigu Lietuvos politinė padangė būtų pakankamai švari nuo korumpuotų ir populistinių veikėjų, jeigu Rusija būtų demokratiška ir sukalbama, su kuria labiau apsimokėtų ieškoti kontakto, nei kad nuo jos gintis. Tai tokiu atveju Grybauskaitė galbūt ir nebūtų tinkama. Tačiau tai, kokią situaciją turime šiandieną - jinai yra tobulas pasirinkimas, o tas jos polinkis į autokratizmą, laikomas sveikose ribose, netgi pasidaro pliusas. Žinoma, lazdos irgi nereikėtų perlenkti ir jau trečiai kadencijai jos neberinkčiau, nors ir būtų galima, nes su kėde irgi negalima leisti suaugti.
Comment
Comment