Jeigu nori normaliai dirbti ir gyventi, reikia mokėti tos šalies kalbą.
as apie tai irgi pagalvojau, bet jeigu dirbi darba kur tiesiogiai su klientais nesusijes tai manau neturetum maziau uzdirbti. yra daug darbu kur daug kalbeti nereikia, arba angliskai darbdaviai gerai moketu. As esu dirbes pas dana kuris puikiai moka anglu kalba.
as apie tai irgi pagalvojau, bet jeigu dirbi darba kur tiesiogiai su klientais nesusijes tai manau neturetum maziau uzdirbti. yra daug darbu kur daug kalbeti nereikia, arba angliskai darbdaviai gerai moketu. As esu dirbes pas dana kuris puikiai moka anglu kalba.
Laikinai taip, bet jeigu nori, kad ir šokią tokią karjerą daryti ir dirbti didesnėje kompanijoje, kalba būtina.
Jeigu nori normaliai dirbti ir gyventi, reikia mokėti tos šalies kalbą. Nesvarbu, kad visi moka angliškai.
Taip. Štai todėl dabar ramiai mokausi švedų kalbos valstybės finansuojamuose kursuose. Iš tiesų, džiugu, jog valstybė daug investuoja į žmogų. Net ir imigrantai turi daug galimybių siekti savo užsibrėžtų tikslų.
O dar smagu, kad mokant vieną iš skandinavų kalbų, galima nesunkiai bendrauti su žmonėmis iš kaimyninių valstybių. Tai ypač būdinga švedams ir norvegams. Danų kalba kiek kitokia.
Silber418, o siaip skandinavuose is minimalios algos zmones normaliai pragyvena? nekalbant apie NT, automobilius, baldus, brangia buitine technika. nes kaip ir minejau lietuvoje toli grazu net is vidutinio vos uztenka minimaliems poreikiam, maistui ir busto nuomai. UK is minimalaus nelengva pragyventi.
Paskutinis taisė andyour; 2010.08.18, 23:15.
Priežastis: p
Silber418, o siaip skandinavuose is minimalios algos zmones normaliai pragyvena? nekalbant apie NT, automobilius, baldus, brangia buitine technika.
Juk pragyvenimo lygis šiame regione aukščiausias. Pagrindinis privalumas, manau, yra socialinės garantijos. Skandinavijoje žmonės moka didžiausius mokesčius, tačiau manais gauna daugybę gerą gyvenimo kokybę užtikrinančių garantijų. Ypač gerai čia gyventi vaikams, studentams, pensijinio amžiaus žmonėms (tai yra jautriausi socialiniai sluoksniai, kuriems valstybė jaučia atsakomybę suteikti geriausias įmanomas sąlygas). Dirbantieji visada turi garantijų, jog praradę darbą, neliks lauke arba gyvens skurde.
Galiausiai, galima paimti paskolą, kuri suteikiama atsižvelgiasnt į begales reikalavimų. Čia viskas apskaičiuojama taip, jog žmogui liktų ne tik būsto nuomai, bet ir kelionėms ar kitoms išlaidoms.
Beje, ne visos socialinės garantijos būna iš karto prieinamos. Kai moki kalbą, gauni valstybės pilietybę, išryškėja daugiau gyvenimo Skandinavijoje privalumų. O pačioje pradžioje prieinamos malonios smulkmenos, pavyzdžiui, nemokami kalbos kursai ir pan. Kai pradedi dirbti, tuomet turi daugiau teisių.
Ekonomistai kritikuoja Vokietiją, kad didžiausia Europos ekonomika tapo pernelyg konkurencinga pasaulio prekybos aikštelėje ir tampa panaši į Kiniją. Vokietija raginama imtis vidaus rinkos skatinimo priemonių, o ne laikytis fiskalinės drausmės
Žvelgiant iš tam tikros perspektyvos tokia kritika turi šiokį tokį pagrindą: Vokietija galėtų daugiau vartoti ir taip kelti ne tik savo, bet ir kitų šalių ekonomikas.
Žvelgiant iš kitos pusės, tai tos šalys (visų pirma JAV) turėtų keisti savo politiką ir užuot spausdinę pinigus, imtis realių veiksmų konkurencingumui didinti.
Vokietijos principas daugmaž paprastas: gaminti kokybiškai ir pakankamai pigiai. Mano supratimu, tai labai teisingas požiūris, nes gauni pinigus už tai, ką sukūrei, į ką įdėjai darbo, išminties ir pastangų, užuot paleidęs "skatinimo programą" iš prispausdintų dolerių. Ilgalaikėje perspektyvoje, būtent toks požiūris atneš daugiau naudos ir progreso technologijose ir žmonių gyvenime, kuomet JAV požiūris reiškia murkdymąsi duobėje be konkretaus veiksmų plano, kaip iš tos duobės išlipti.
Žvelgiant iš kitos pusės, tai tos šalys (visų pirma JAV) turėtų keisti savo politiką ir užuot spausdinę pinigus, imtis realių veiksmų konkurencingumui didinti.
as manau jeigu butu devalvacija, butu ir infiliacija o siaip maza devalvacija labai naudinga, is kur ir atsiranda konkurencingumas eksportuojant savo prekes. Manau konkurencinguma reikia didinti tik tobulinant technologijas, nera prasmes draskytis, zmones ir taip jau apteke bereikalingais daiktais
Žvelgiant iš tam tikros perspektyvos tokia kritika turi šiokį tokį pagrindą: Vokietija galėtų daugiau vartoti ir taip kelti ne tik savo, bet ir kitų šalių ekonomikas.
Nuo Vokietijos suvienijimo 1990 m., vartojimas šalyje išaugo 21% – tai atspindi tokį patį realių pajamų padidėjimą. Palyginti, JAV atitinkamu laikotarpiu vartotojų pajamos išaugo 71%, o vidaus vartojimas – 75%.
JAV pilieciai lindo i banku skolas iki gyvos galvos, pute NT burbula. Vokieciai tiesiog elgiasi racionaliau. Jie po karo grazino JAV visas skolas, nors teko is griuvesiu viska is naujo atstatyti. lietuviai nuo nepriklausomybes turejo 20 metu, bet skolos tik augo ir auga.
Silber418, ar noretum, kad tavo vaikai augtu skandinavijos salyse, ismoktu ju kalba? Man asmeniskai tas krastas labiau prie sirdies nei JAV ir UK. pastarosios gan agresyvios salys, terorizmo gresme, daug kulturiniu mazumu tarp kuriu yra trintis/neapykanta.
Silber418, ar noretum, kad tavo vaikai augtu skandinavijos salyse, ismoktu ju kalba? Man asmeniskai tas krastas labiau prie sirdies nei JAV ir UK. pastarosios gan agresyvios salys, terorizmo gresme, daug kulturiniu mazumu tarp kuriu yra trintis/neapykanta.
Taip, norėčiau.
Pirmiausia, dėl to, kad čia pirmiau vertinamas yra žmogus, o ne jo odos spalva, kultūra, išvaizda ir t.t. Manau, kad nuo mažens vaikas užauga turėdamas mažiau kompleksų ir jam vėliau būna lengviau siekti užsibrėžtų tikslų, kai jis moka vertinti kitus lygiaverčiai.
Nors tarp naujų imigrantų ir vietinių trinties tikrai yra ir jos vis daugiau, tačiau dažniausiai žmogiškumas laimi. Taip jau yra, jog čia radikalams geriau/naudingiau būti tiesiog žmonėmis tarp kitų žmonių, neperšant savo nuomonės kitiems.
Pavyzdžiui, šiuo metu mokausi švedų kalbos kursuose, kur grupėje esame du žmonės iš Lietuvos, o kiti - lenkai, filipiniečiai, tailandiečiai, kinai, japonai, ukrainiečiai, iraniečiai, irakiečiai, somaliečiai, vengrai, gruzinai, čiliečiai, keli amerikiečiai ir kt. Taip yra ir darželiuose, mokyklose, tad vaikai nuo mažens įpranta gerbti kitus tokius, kokie jie yra. Jeigu visi pradėtume reikalauti savo, tai būtų chaosas.
Štai švedai nemėgsta apkalbinėti kitus, todėl ir kiti stengiasi to išvengti, nes tai visuomenėje, kurioje jie gyvena, nėra priimtina.
Manau, kad galėčiau rašyti ir rašyti, tačiau panašu, kad tai nebūtų tinkama diskusija 'Ekonomikos naujienų' temoje.
Na bent pasižiūrėjus į kasininkes Maksimoje, matosi, kad problemų su ,,darbo našumu bei efektyvumu'' ir ,,šiuolaikinėmis vadybos sistemomis'' nėra
Yra problemų. Kasininkė per laiko vienetą, kurio užtektų aptarnauti dviems pirkėjams, mūsų prekybcentriuose aptarnauja vieną pirkėją, o likusį laiką užsiima pašaline veikla:
1) paklausia pirkėjo ar turi nuolaidų kortelę;
2) perbraukia nuolaidų kortele per skaitytuvą;
3) paklausia ar pirkėjas nenorėtų įsigyti teleloto bilieto;
4) skaičiuoja ir plėšo kažkokius kvailus lipdukus;
5) perbraukia mokėjimo kortele per skaitytuvą;
6) sugraibo tušinuką ir paduoda pirkėjui pasirašyti čekį (po to kai jis atspausdinamas).
Net Estijoje viskas veikia žymiai parprasčiau:
1) pirkėjas pats įstato mokėjimo kortelę į skaitytuvą;
2) pirkėjas surenka kortelės PIN kodą. Ir viso gero.
Nors šiaip sutinku kad savitarnos kasos yra didelis žingsnis į priekį. Tik dar labai nepaplitę.
Nuolatiniai klausimai apie nuolaidų korteles yra subtili prievarta jas įsigyti. Prekybos centrai įnirtingai bando atsikratyti tais klientais, kurie neturi jų kortelių. Stengiuosi pirkti ten, kur kasininkės neklausinėja, ką aš turiu ir ko neturiu. O savitarnos kasos tai didelis žingsnis užkraunant kasininko darbą pirkėjui. Įmonei, aišku, nauda - gali atleisti keletą kasininkių. Tačiau pirkėjui nauda tik viena - automatinės kasos bent kol kas neuždavinėja klausimų apie nuolaidų korteles. Kas bus, kai prekybos centrai nuspręs pasimažinti krovėjų ar salės darbuotojų skaičių? Pirkėjus vilios tokiais šūkiais: iškrauk pieną ir gauk pakelį nemokamai, sutvarkyk sandėlį ir dalyvauk loterijoje, krauk visą dieną ir laimėk kelionę į Egiptą .
Nuolatiniai klausimai apie nuolaidų korteles yra subtili prievarta jas įsigyti. Prekybos centrai įnirtingai bando atsikratyti tais klientais, kurie neturi jų kortelių. Stengiuosi pirkti ten, kur kasininkės neklausinėja, ką aš turiu ir ko neturiu.
Taip, tai yra reklamos dalis. Atsikratyti pirkėjų nebando, nes pirkėjas be kortelės dažniausiai negauna dalies nuolaidų. Pritariu, kad tas kamantinėjimas erzina. Mažiau erzintų, jeigu kasoje kabėtų užrašas: ar turite xyz kortelę? Ir išvis, reikalinga kortelė, nes mano pinigai smirdi? Tai eisiu ten, kur REIKIA mano pinigų. Tuo ir paremta konkurencija.
Savitarnos kasos tai didelis žingsnis užkraunant kasininko darbą pirkėjui. Įmonei, aišku, nauda - gali atleisti keletą kasininkių. Tačiau pirkėjui nauda tik viena - automatinės kasos bent kol kas neuždavinėja klausimų apie nuolaidų korteles.
Aš nematau nieko blogo savitarnos kasose. Juk nėra taip, kad parduotuvėje būtų tik savitarnos kasos — šalia yra ir įprastinės kasos, pirkėjo teisė rinktis. man patinka, kad savitarnoje mažiau vaikų ir pensininkų, todėl eilė juda žymiai greičiau. Manęs ten niekas neprašys kažko papildomai įsigyti ar smulkių centų. Jeigu perku įprastas prekes, sumoku žymiai greičiau, nes žinau kur ir kokio paveiksliuko ieškoti, negu kasininkė įvedinėdama kodus. Beje, naujokės dar nemoka visų kodų mintinai. Taigi bent jau aš, mokėdamas savitarnos kasose, sutaupau mažiausiai 2min. laiko, nes kiek pastebiu įprastose kasose nuolat yra nors mažiausia eilutė.
Taip, tai yra reklamos dalis. Atsikratyti pirkėjų nebando, nes pirkėjas be kortelės dažniausiai negauna dalies nuolaidų. Pritariu, kad tas kamantinėjimas erzina. Mažiau erzintų, jeigu kasoje kabėtų užrašas: ar turite xyz kortelę? Ir išvis, reikalinga kortelė, nes mano pinigai smirdi? Tai eisiu ten, kur REIKIA mano pinigų. Tuo ir paremta konkurencija.
Aš nematau nieko blogo savitarnos kasose. Juk nėra taip, kad parduotuvėje būtų tik savitarnos kasos — šalia yra ir įprastinės kasos, pirkėjo teisė rinktis. man patinka, kad savitarnoje mažiau vaikų ir pensininkų, todėl eilė juda žymiai greičiau. Manęs ten niekas neprašys kažko papildomai įsigyti ar smulkių centų. Jeigu perku įprastas prekes, sumoku žymiai greičiau, nes žinau kur ir kokio paveiksliuko ieškoti, negu kasininkė įvedinėdama kodus. Beje, naujokės dar nemoka visų kodų mintinai. Taigi bent jau aš, mokėdamas savitarnos kasose, sutaupau mažiausiai 2min. laiko, nes kiek pastebiu įprastose kasose nuolat yra nors mažiausia eilutė.
Kad savitarnos kasos palengvina apsiprekinimo procesą, sutinku, tačiau nemanau, jog parduotuvėje viskas turėtų būti tiek supaprastinta, jog pakalbinti kasininkės, tiesiog išsigąstume (nes visur kabėtų kiekvienam atvejui paruošti užrašai). Panašu, jog technokratija mus veda prie to, jog tapsime uždari, savo pasaulyje gyvenantys organizmai, o bendravimas su kitais taps retu reiškiniu.
Prekybos centrai įnirtingai bando atsikratyti tais klientais, kurie neturi jų kortelių.
Nu cia dabar Pirkejas neturintis korteles ne tik ne blogesnis, bet net ir pelningesnis klientas (negauna tam tikru nuolaidu bei centuku uz taskus).
Kalbant apie Svyturys pranesima:
visame pasaulyje teko susidurt su prekybcentriais, kuriu kasininkes klausia ar turiu lojalumo kortele.
Del PIN kodu tai nuo kitu metu ar pan bus ivedama tvarka, kad tau reikes ivest PIN koda atsiskaitant kortele. Cia izvelgiu kaip tik neigiama dalyka (man kaip pirkejui nepatogiau)
Va del kvailu lipduku plesymo sutinku, taciau juk prekybcentriai is to uzdirba, tokios sudakcijos kaip surink simtalipduku gauk peiliuka labai populiarios tarp liaudies Kai kurie del keliu lipduku poros litu vertes gali papildomai eit apsiprekint uz koki 100Lt
O aš iš principo niekada nesinaudoju tomis automatinėmis savitarnos kasomis.
As irgi niekada. Daug priezasciu:
Nesiruosiu dirbti kasininko darbo.
Profesionalus kasininkas tai atliks greiciau nei as pats.
Nepalaikysiu darbo jegos mazinimo, reikia kurti darbo vietas, o ne naikinti.
Comment