Parašė Tomas
Rodyti pranešimą
Skelbimas
Collapse
No announcement yet.
Lietuvos ekonomikos aktualijos
Collapse
X
-
Parašė sankauskas Rodyti pranešimą
Ta prasme, jei gyventojai išimtų tuo 12 mlrd. € iš indėlių, ir suslėptų stikliniuose, ekonomikai tai neturėtų jokios įtakos?Paskutinis taisė Lettered; 2017.10.20, 10:39.
Comment
-
Parašė Tomas Rodyti pranešimąVyriausybė ruošiasi kitais metais išimti iš ekonomikos 240,7 mln. eurų. Tai reiškia 0,6% nesukurto BVP, mažiau augančias pajamas, nesukuriamas darbo vietas ir t.t.
- 2 patinka
Comment
-
Santaupų atsidėjimas yra nenupirktos prekės ir nesukurtos paslaugos. Tai yra ekonomikos stabdymas. Būtent dėl to ir atsirado krizė, nes vartotojai pradėjo atsidėjinėti juodai dienai. Tačiau tas atsidėjimas juodai dienai pinigais yra menamas, nes visi kaupia makulatūrą ar bitus hard diske(pinigus), o realių paslaugų ir prekių už juos gi dar nėra sukurta. Atsideda įsipareigojimus pirkti prekes dabar, patys save atleidžia nuo darbo ir tada badauja...
Vienintelė valstybė atideda juodai dienai realias prekes - grūdų privalomas atsargas keliems metams, naftos atsargas, atrodo tik tiek?Paskutinis taisė andyour; 2017.10.20, 15:54.
- 1 patinka
Comment
-
Atsideda įsipareigojimus pirkti prekes dabar, patys save atleidžia nuo darbo ir tada badauja.. Krizė ir kilo todėl, kad vartojimas buvo išpūstas skolintais pinigais, o ne kad kažkas taupė. Bet skolas reikia grąžinti. Vienas nepajėgia, kitas nepajėgia ir namelis ima braškėti. O taupymas padidėjo tik tada, kai atsirado netikrumas dėl ateities/darbo ir pan, t. y. krizei jau prasidėjus.
- 1 patinka
Comment
-
Kartais tos nenupirktos prekės ir nesukurtos paslaugos tik į naudą. Nestabdant užsisuka spiralė, visi skolinasi tikėdamiesi, kad ji dar ilgai tęsis ir toliau švaisto tuos pinigus neplanuodami kaip reiks pragyvent kai pasibaigs lengvi pinigai. Tuo pačiu neskatinamas stabilaus verslo kūrimas - trumpuoju laikotarpiu laimi tik tie, kas važiuoja į skolą. Kai sistema pradeda dėl vienų ar kitų dalykų šlubuoti - tada visi tokie verslai sugriūna kaip kortų namelis. O lengvi pinigai anksčiau ar vėliau baigiasi. Nu negali būti begalinio augimo į skolą.
Dar klausimas ilgalaikėj perspektyvoj kokia ekonomika yra mažiau stabdanti - su perkaitimais ir giliom krizėm, arba be didesnių bangų. Aišku tinkamai plaukiant ant bangos galima daug išlošti asmeniniame lygyje. Bet valstybės mąstu - vargu.
Comment
-
Šiaip, banke tau daugiau pinigų neduos, nei tu galėtum atiduoti. Vadinasi, tai yra plius minus fiksuotas kiekis, kurį galima apskaičiuoti. Taip pat, nepriklauso kiek tu paimsi paskolų, ekonomika duotuoju momentu tau daugiau prekių ir paslaugų neparduos nei ji apskritai gali pagaminti nekriziniame periode su pilnu užimtumu. Žmonės negali dirbti dviem etatais. Esmė tokia, kad be priežasties taupyti pinigus, susilaikyti nuo pirkimo, yra nenaudinga ekonomikai.
Kas dėl paskolų, labai abejoju, ar buvo geriau, kai butui pinigus reikėjo taupyti visą gyvenimą. Per tokį ilgą laiką gali daug ko nutikti ir prarastum santaupas. Tuo metu tau vis tiek kažkur reiktų gyventi, tad mokėtum tiems, kas turi pinigų nupirkti tau butą ir jį išnuomoti tau. Jeigu tokių nuomotojų bus mažai, tada teks gyventi smarkiai suspaudus ir mokėti didelę nuomą už deficitinę paslaugą.Paskutinis taisė andyour; 2017.10.20, 18:29.
Comment
-
Parašė andyour Rodyti pranešimąŠiaip, banke tau daugiau pinigų neduos, nei tu galėtum atiduoti. Vadinasi, tai yra plius minus fiksuotas kiekis, kurį galima apskaičiuoti.If a lion could speak, we could not understand him.
Comment
-
Parašė andyour Rodyti pranešimąŠiaip, banke tau daugiau pinigų neduos, nei tu galėtum atiduoti.
Parašė andyour Rodyti pranešimąKas dėl paskolų, labai abejoju, ar buvo geriau, kai butui pinigus reikėjo taupyti visą gyvenimą
Comment
-
Santaupų rodiklis įdomiai koreliuoja su ekonominiais ciklais.
2007-2008 m. jis buvo neigiamas, žmonės išlaidavo, po to teko veržtis diržus ir kilpas. Aukščiausią lygį pasiekė 2010 m., po to mažėjo ir dabar vėl yra neigiamas. Tai turbūt nieko gero nežada, nes santaupų lygis rodo galimą vartojimo rezervą.
https://tradingeconomics.com/lithuania/personal-savings
Tie, kurie viską išleidžia iki dugno ir dar pasiskolina (kad sulauktų algos), tik sustiprina ekonominius svyravimus. Netekę pajamų daugiausia ir nukenčia. O taupantys veikia kaip stabilizatoriaiir krizės metu gali palaikyti vartojimo lygį, nes turi iš ko.
Comment
-
Tai dėl to krizė ir prasidėjo, nes pradėjo taupyti. Grafikas būtent vaizduoja krizės metu didžiausią taupymą.
Įsivaizduok, gauni algą, vaikštai į restoraną valgyti. Staiga nebeini valgyti, valgai darbe džiuvesėlius ir TAUPAI!. Virėjas netenka darbo, eina į darbo biržą. Valstybė pensininkams sumažina pensiją, kad virėjui sumokėti pašalpą. Vienas nedirba, kitas nevalgo, trečias turi mažesnę pensiją.
Comment
-
Parašė andyour Rodyti pranešimąO kur tu gyventum be buto? Anksčiau visi gyveno su tėvais susipaudę mažuose buteliuose. Galima ir taip.
Parašė andyour Rodyti pranešimąTai dėl to krizė ir prasidėjo, nes pradėjo taupyti.
Jei būtų stabdomas perkaitimas, nebūtų ir tokio staigaus kritimo. Perfrazuojant tavo pavyzdį - eini į brangiausią restoraną ir nieko netaupai, išgirsti apie krizę. Pradedi stipriai taupyti, nes laikas spaudžia. Brangūs restoranai nebeturi klientų ir bankrutuoja. Vietoj to, jei būtum ėjęs į restoraną pagal pajamas ir atsidėdamas taupymui, nebūtų prisisteigę per daug prabangių restoranų, būtų daugiau vidutinio kainų lygio kabakų. Išgirdęs apie krizę, turėdamas santaupų, ramiau gyventum. Be to, neperbrangus kabakas ne taip kerta per kišenę, krizė nebent sumažintų kiek atidedi į santaupas. Reiškia toliau eini į kabaką, kabakas nebankrutuoja ir krizės duobė ne tokia gili.
Comment
-
Parašė senasnamas Rodyti pranešimąGeriau pagalvok, kodėl po išlaidavimo žmonės staiga pradeda masiškai taupyti. Kas čia per masinis "sutrikimas" jiems užeina?
Comment
-
Parašė andyour Rodyti pranešimąSantaupų atsidėjimas yra nenupirktos prekės ir nesukurtos paslaugos. Tai yra ekonomikos stabdymas.
Per pasaulį pradėjus ristis ekonominei krizei, jinai atsirito ir iki Lietuvos, bet jeigu vakarų šalių ekonomikos, kur krizė ir prasidėjo, krito po 3%, tai Lietuvos ekonomika krito per 15%. Kodėl tiek daug? Atsakymas paprastas - dėl bankų. Prieš tai skandinavijos bankai į Lietuvos ekonomiką kasmet pumpavo po 5 mlrd. Lt, kas buvo 5% BVP. Prasidėjus krizei, jie labai stipriai išsigando ir užsuko paskolų kranelį, t.y. Lietuvos ekonomika vien dėl tokio žingsnio smigo per 5% BVP. Negana to, jie dar ir pradėjo atvirkštinį pocesą - pradėjo tuos 5 mlrd. Lt kasmest pumpuotis atgal į savo motininius bankus. Tai vėlgi minus 5% BVP. Taigi grynai dėl prieš tai išpūsto paskolų burbulo ir po to sekusio atvirkštinio proceso, Lietuva smigo per -10% BVP. Visą tai dar turėjo ir domino efektą - drąstiškai krito vartojimas -> sumažėjo gamyba -> sumažėjo biudžeto surinkimas ->buvo suveržti diržai -> suveržti diržai dar labiau sumažino vartojima ir įpaukas į biudžetą. Realiai jeigu neišspūstas vartojimas iš paskolų, tai Lietuvos ekonomika būtų smigus panašiai, kaip vakaruose, ~3-5% BVP, o jeigu dar būtų turėjus ir kažkokį antikrizinį rezervą, tai kritimas dar dvigubai mažesnis būtų buvęs. Krizių išvengti nepavyks, tačiau jas galima lengvai įveikti ir smarkiai sušvelnint, jeigu prieš tai yra joms ruošiamasi. Ir atvirkščiai - į krizinį laužą galima įpilti žibalo, jeigu prieš tai, esant pakilimui, į ekonomiką buvo pumpuojami pinigai iš niekur (dažniausiai skolinti). O ruoštis krizei galima labai paprastai - užkaupti antikrizinį rezervą + stebėti ir neleisti išsipūsti nevaldomai paskolų spiralei. Kol kas neatrodo, kad paskolos Lietuvoje būtų nevaldomos ir niekuo nepagrįstos, kaip kad buvo prieš paskutinę krizę, o jeigu dar ir antikrizinį rezervą užkaups, tai bus išvis puiku ir per sekančią krizę mūsų BVP kris per 1,5%, o ne 15%.
- 1 patinka
Comment
Comment