Parašė John
Rodyti pranešimą
Skelbimas
Collapse
No announcement yet.
Pasaulio ekonomikos aktualijos
Collapse
X
-
There is nothing more dreadful than imagination without taste (J. W. Goethe).
-
Parašė nomad Rodyti pranešimąNereiktų painioti valdymo režimo (respublika/monarchija) su pačiu esminiu valstybės ingredientu - suverenitetu - kurį beje išrado irgi europiečiai (Baudain'as ir Hobbsas, jei gerai pamenu). Tiesiog monarchijoje suverenu yra karalius, kuris turi 'dievišką teisę' (pažiūrėkit kas parašyta Anglijos herbe, beje, prancūziškai), o respublikoje 'tauta'. Tik toks skirtumas. Vėlgi, kalbame apie europietišką know-how struktūrų kūrime ir valdyme, kurį naudoja visi.
O dangaus mandatas nuo Europietiško "valdžia nuo Dievo" skiriasi. Europietiškoje absoliutinėje monarchijoje monarchas Dievo duotą valdžią turėjo nesvarbu kas bebūtų. Tuo tarpu azijietiškas dangaus mandatas reiškia, kad dinastija gali valdyti kaip jai patinka su niekuo nesitardama, bet tik tol kol jos valdymas duoda naudą tautai. Jei tautai monarcho valdymas nepatinka, ji monarchą nuverčia (tradiciškai kruvinai, bet dabar kokioje Japonijoje tam suorganizuojami "rinkimai") ir tai laikoma ne kokiu nusižengimu prieš Dievą (kaip būdavo Europoje), bet normaliu teisingu veiksmu. Taip, kad kai europiečiai sukūrė demokratiją, kinai kūrė inovacijas autoritarinei valdymo sistemai.Post in English - fight censorship!
Comment
-
Parašė index Rodyti pranešimąJei tautai monarcho valdymas nepatinka, ji monarchą nuverčia (tradiciškai kruvinai, bet dabar kokioje Japonijoje tam suorganizuojami "rinkimai") ir tai laikoma ne kokiu nusižengimu prieš Dievą (kaip būdavo Europoje), bet normaliu teisingu veiksmu. Taip, kad kai europiečiai sukūrė demokratiją, kinai kūrė inovacijas autoritarinei valdymo sistemai.
Comment
-
Parašė index Rodyti pranešimąDėl valstybės kaip reiškinio sakyčiau, kad jis yra gerokai senesnis nei europietiškasis jos suvokimas ar net pati europietiška civilizacija (net jei Egiptą ir Mesopotamiją laikysim jos dalimi). Ne veltui valstybės atsirado daugmaž visame pasaulyje net ten kur nebuvo jokio kontakto su Europa. Dėl ko spėčiau, kad ji iš esmės atsirado kaip didesnė genties atitikmuo, o gentis su jos vadu jau buvo senai senai. Tiek, kad Europoje atsirado pagrindinė jos valdymo inovacijos, o kitur valstybė ir toliau buvo valdoma daugmaž kaip medžiotojų gentis.
O dangaus mandatas nuo Europietiško "valdžia nuo Dievo" skiriasi. Europietiškoje absoliutinėje monarchijoje monarchas Dievo duotą valdžią turėjo nesvarbu kas bebūtų. Tuo tarpu azijietiškas dangaus mandatas reiškia, kad dinastija gali valdyti kaip jai patinka su niekuo nesitardama, bet tik tol kol jos valdymas duoda naudą tautai. Jei tautai monarcho valdymas nepatinka, ji monarchą nuverčia (tradiciškai kruvinai, bet dabar kokioje Japonijoje tam suorganizuojami "rinkimai") ir tai laikoma ne kokiu nusižengimu prieš Dievą (kaip būdavo Europoje), bet normaliu teisingu veiksmu. Taip, kad kai europiečiai sukūrė demokratiją, kinai kūrė inovacijas autoritarinei valdymo sistemai.
- išaiškino kokia yra valstybės struktūra per suvereniteto koncepciją, kuri yra priimtina visame pasaulyje iki šiol;
- sukūrė pirmą modernią (t.y. politinę) valstybę, kurioje politinė valdžia (tuo metu, karalius) tapo aukštesnis už dvasinę/religinę valdžią (Richelieu laikų Prancūzija ir, dalinai, Elisabeth I laikų Anglija); aišku jau Antikos Atėnai darė panašius eksperimentus, bet nelabai vykusiai ...
- sukūrė 'nation-state' koncepciją, kas vėliau išsivystė į 19a nacionalizmą ir supratimą, kad suverenu valstybėje yra 'tauta', nebe karalius. Vėlgi tai know-how, kuriuo naudojasi visos šiuolaikinės valstybės, įskaitant Kiniją ir Japoniją. Tam tikra prasme, europiečiai kalti, kad kinai su japonais taip nekenčia vienas kito, nes to bendrumo, kurį gan skirtingi pietų ir šiaurės kinai jaučia šiandien vieningai nekęsdami japonų kaip 'nacijos-valstybės' (kaip neatskiriamos sąvokos), be europiečių įtakos tiesiog nebūtų buvę
Aš jau nekalbu apie daugelį kitų šiuolaikinės valstybės atributų (sveikatos apsaugos sistema, socialinis draudimas, finansinė sistema ir pan.) kurie yra iš esmės praktiškai de facto šiuolaikinės valstybės sudedamamieji elementai, be kurių šiandien gyvenantis žmogus pasakytų, kad valstybės nėra. Tačiau anksčiau juk nebuvo ...Paskutinis taisė nomad; 2014.06.17, 23:49.There is nothing more dreadful than imagination without taste (J. W. Goethe).
Comment
-
Parašė John Rodyti pranešimąPala pala, bet gi Japonija yra ne kas kita, bet pati tikriausia Vakarietiška demokratija. Ar aš klystu?
Parašė nomad Rodyti pranešimąNekalbu apie demokratiją. Čia atskira tema. Demokratija yra tik būdas kaip tu valdai. Kalbu apie tai, ką tu valdai - t.y. valstybę. Kažkokios struktūros, kurias galima vadinti valstybėmis egzistavo jau tada, kai Europoje staugė vilkai. Tačiau Europa pirma:
- išaiškino kokia yra valstybės struktūra per suvereniteto koncepciją, kuri yra priimtina visame pasaulyje iki šiol;
- sukūrė pirmą modernią (t.y. politinę) valstybę, kurioje politinė valdžia (tuo metu, karalius) tapo aukštesnis už dvasinę/religinę valdžią (Richelieu laikų Prancūzija ir, dalinai, Elisabeth I laikų Anglija); aišku jau Antikos Atėnai darė panašius eksperimentus, bet nelabai vykusiai ...
- sukūrė 'nation-state' koncepciją, kas vėliau išsivystė į 19a nacionalizmą ir supratimą, kad suverenu valstybėje yra 'tauta', nebe karalius. Vėlgi tai know-how, kuriuo naudojasi visos šiuolaikinės valstybės, įskaitant Kiniją ir Japoniją. Tam tikra prasme, europiečiai kalti, kad kinai su japonais taip nekenčia vienas kito, nes to bendrumo, kurį gan skirtingi pietų ir šiaurės kinai jaučia šiandien vieningai nekęsdami japonų kaip 'nacijos-valstybės' (kaip neatskiriamos sąvokos), be europiečių įtakos tiesiog nebūtų buvę
Aš jau nekalbu apie daugelį kitų šiuolaikinės valstybės atributų (sveikatos apsaugos sistema, socialinis draudimas, finansinė sistema ir pan.) kurie yra iš esmės praktiškai de facto šiuolaikinės valstybės sudedamamieji elementai, be kurių šiandien gyvenantis žmogus pasakytų, kad valstybės negali būti. Tačiau anksčiau juk nebuvo ...Taip. Dauguma valstybės valdymo inovacijų atsirado Europoje ir išplito po visą pasaulį persismelkdamos ir į kitu valdymo modelius net jei jų visiškai nepakeitė.
Bet: J) Valstybė kaip tokia de facto, manau, atsirado visur nepriklausomai, nes kitu atveju Europiečiai Amerikose nebūtų aptikę išsivysčiusių sofistikuotų imperijų, kai žmonės ten kontakto su Europa neturėjo niekada, o kai ten persikraustė dar net žemės dirbti nemokėjo.
K) Kitos civilizacijos irgi turėjo savo inovacijų, nors jų reikšmė yra ženkliai ženkliai mažesnė nei tų, kurios atsirado Europoje.Post in English - fight censorship!
Comment
-
Parašė index Rodyti pranešimąGreičiau Šiogunatas, tik įvilktas į demokratijos rūbą.
Comment
-
Parašė John Rodyti pranešimąBet Nomad su užsidegimu įrodinėjo, kad Japonija yra pati gryniausia Vakarietiška demokratija. Ar gali būti, kad jis kažką netaip suprato?Post in English - fight censorship!
Comment
-
Parašė John Rodyti pranešimąBet Nomad su užsidegimu įrodinėjo, kad Japonija yra pati gryniausia Vakarietiška demokratija. Ar gali būti, kad jis kažką netaip suprato?
Japonija ir Kinija plaukia gal ir skirtingomis kryptimis, bet tokio pačio tipo - europietiško dizaino - laivais. Ar aiški būtų tokia analogija?There is nothing more dreadful than imagination without taste (J. W. Goethe).
Comment
-
Parašė John Rodyti pranešimąMan atrodo, kad nereiktų get carried away ir apie asmenines savybes ir mojo lygį užuot diskutuoti tam skirtoje temoje ar, jeigu labai nori, per AŽ. Be mūsų pačių tai nelabai kam įdomu.kuo didesni ginčai, tuo įdomiau.
Comment
-
Parašė nomad Rodyti pranešimąDemokratijos tema nebuvo liesta jokiose paskutinėse žinutėse. Šiuolaikinės 'valstybės' ir 'tautos' tema buvo liesta.
Japonija ir Kinija plaukia gal ir skirtingomis kryptimis, bet tokio pačio tipo - europietiško dizaino - laivais. Ar aiški būtų tokia analogija?
Comment
-
Parašė nomad Rodyti pranešimąAš pradėsiu kolekcionuoti genialiausias šio forumo citatas. Kol kas nr vienas buvo Tomo citata apie tai, kad "korupcija yra (valstybės) insfrastruktūros forma".
Bet šita netoli pagal genialumąperfrazavau ir reziumavau kitų panašias nuomones. Ar čia ironija?
Pvz. tavo frazė apie Londono ofisų darbą.
Pažįstamas skandinavas(gana griežto charakterio) mano, kad ką ankstesnė karta sukūrė, ateinanti viską išsvaistys. Aš taip aišku nemanau, bet jis gal iš didelio kontrastavo tarp savęs ir jų padarė tokias išvadas. Bei dirba statybų srityje, kuroje dirbančio skandinavo greičiau nelabai rasi, nes darbas fiziškai sunkus.
Kai kurie draugai turi vaikų. Galiu palyginti savo ir kiemo draugų vaikystes ir kaip jie dabar augina vaikus. Eko maistas, eko rūbai, daktarams kyšiai kosminiai . Vakaruose su tėvais gyvena mažiausiai iki 30 metų(jei sieki daktaro laipsnio normalu).
Mano draugų amžiaus diapazonas 25-37 metai. Jaučiasi, kad jaunesnė karta daug socialiasnė, kas nelabai derinasi su primityviu pinigų troškimu, dažnai padedant agresivumui-veržlumui, kurios tikrai reikia įveikti darbo monotoniją, išmokti techniškus(ne kūrybos) dalykus.
Žinoma, pasaulį varo naujos technologijos = kūryba, išradingumas. Bet jei labai atsipalaiduosi gali ir jų nebepakakti, kaip, kad tavo pvz. apie Londono ofisus. Tačiau gal tokia naujų technologijų kaina. Reikaliga kritinė masė, sąlygos, kad gimtų išradėjai...Paskutinis taisė andyour; 2014.06.18, 10:39.
Comment
-
Parašė andyour Rodyti pranešimąKodėl geniali?perfrazavau ir reziumavau kitų panašias nuomones. Ar čia ironija?
Pvz. tavo frazė apie Londono ofisų darbą.
Pažįstamas skandinavas(gana griežto charakterio) mano, kad ką ankstesnė karta sukūrė, ateinanti viską išsvaistys. Aš taip aišku nemanau, bet jis gal iš didelio kontrastavo tarp savęs ir jų padarė tokias išvadas. Bei dirba statybų srityje, kuroje dirbančio skandinavo greičiau nelabai rasi, nes darbas fiziškai sunkus.
Kai kurie draugai turi vaikų. Galiu palyginti savo ir kiemo draugų vaikystes ir kaip jie dabar augina vaikus. Eko maistas, eko rūbai, daktarams kyšiai kosminiai . Vakaruose su tėvais gyvena mažiausiai iki 30 metų(jei sieki daktaro laipsnio normalu).
Mano draugų amžiaus diapazonas 25-37 metai. Jaučiasi, kad jaunesnė karta daug socialiasnė, kas nelabai derinasi su primityviu pinigų troškimu, dažnai padedant agresivumui-veržlumui, kurios tikrai reikia įveikti darbo monotoniją, išmokti techniškus(ne kūrybos) dalykus.
Žinoma, pasaulį varo naujos technologijos = kūryba, išradingumas. Bet jei labai atsipalaiduosi gali ir jų nebepakakti, kaip, kad tavo pvz. apie Londono ofisus. Tačiau gal tokia naujų technologijų kaina. Reikaliga kritinė masė, sąlygos, kad gimtų išradėjai...
Mano galva mūsų vertinimą tiesiog dažnai temdo susikoncentravimas į išorinius dalykus (simptomus, pasekmes), o ne vidinius (priežastis, procesus). O šalia to dar dažnai prisideda toks natūralus noras nupaišyti realybę kitokiomis spalvomis, nei ji iš tikrųjų yra - kartais gražesnėmis, kartais blausesnėmis, bet beveik niekada 'tikroviškomis'. Tikrą realybę mes labai retai matom, nes retai ją norim matyti. O nenorim joje matyti, labiausiai, savęs - aiškiai ir tiesiai. Anyway, manau, kad nežiūrint į be abejo pagerėjusius įrankius ir technologiją, kuri mums padeda spręsti problemas, jos deja išliko tos pačios. O kai kuriais atvejais netgi suintensyvėjo per tuos varganus 35,000 metų, kai mūsų protėviai (cro magnon'ai) jau tapo dominuojanti homo sapiens grupė - nors dar tuo metu kokį vieną kitą neandartalietį miške laikas nuo laiko sutikę nudobdavo (ar pamylėdavo ...).
Mūsų neurozės ir psichozės išliko tos pačios, kaip ir jų gilesnės priežastys (baimės, nerealizuotas seksualumas, dominavimo instinktas ir pan.), kaip ir jų pasekmės (veidmainystė, tuštybė, intelektualinis ar emocinis tingumas etc.). Taigi nei daugiau, nei mažiau 'meilės' aš šiandien irgi nematau - išskyrus aišku galimybę ją žymiai dažniau deklaruoti per whatsapp'ą, o gal net tris 'meiles' deklaruoti vienu metu trims skirtingiems objektams. Čia jau tikrai technologija šiandien suteikia neribotas galimybes ... Bet ar tos meilės tikrai dėl to yra 'daugiau', ir ar jinai 'labiau kokybiška'?Paskutinis taisė nomad; 2014.06.18, 11:05.There is nothing more dreadful than imagination without taste (J. W. Goethe).
Comment
-
Parašė Tomas Rodyti pranešimąTolesnę diskusiją Kiniją vs Japoniją siūlau tęsti geopolitikos temoje. Trukdote silberiui užsiimti Švedijos propaganda.Paskutinis taisė nomad; 2014.06.18, 11:18.There is nothing more dreadful than imagination without taste (J. W. Goethe).
Comment
-
Parašė nomad Rodyti pranešimąAišku tai buvo ironija - ta mintis (apie meilės kiekį) buvo žavi, nors ir kažkiek naivi.
Mano galva mūsų vertinimą tiesiog dažnai temdo susikoncentravimas į išorinius dalykus (simptomus, pasekmes), o ne vidinius (priežastis, procesus). O šalia to dar dažnai prisideda toks natūralus noras nupaišyti realybę kitokiomis spalvomis, nei ji iš tikrųjų yra - kartais gražesnėmis, kartais blausesnėmis, bet beveik niekada 'tikroviškomis'. Tikrą realybę mes labai retai matom, nes retai ją norim matyti. O nenorim joje matyti, labiausiai, savęs - aiškiai ir tiesiai. Anyway, manau, kad nežiūrint į be abejo pagerėjusius įrankius ir technologiją, kuri mums padeda spręsti problemas, jos deja išliko tos pačios. O kai kuriais atvejais netgi suintensyvėjo per tuos varganus 35,000 metų, kai mūsų protėviai (cro magnon'ai) jau tapo dominuojanti homo sapiens grupė - nors dar tuo metu kokį vieną kitą neandartalietį miške laikas nuo laiko sutikę nudobdavo (ar pamylėdavo ...).
Mūsų neurozės ir psichozės išliko tos pačios, kaip ir jų gilesnės priežastys (baimės, nerealizuotas seksualumas, dominavimo instinktas ir pan.), kaip ir jų pasekmės (veidmainystė, tuštybė, intelektualinis ar emocinis tingumas etc.). Taigi nei daugiau, nei mažiau 'meilės' aš šiandien irgi nematau - išskyrus aišku galimybę ją žymiai dažniau deklaruoti per whatsapp'ą, o gal net tris 'meiles' deklaruoti vienu metu trims skirtingiems objektams. Čia jau tikrai technologija šiandien suteikia neribotas galimybes ... Bet ar tos meilės tikrai dėl to yra 'daugiau', ir ar jinai 'labiau kokybiška'?
Aš tik pabandžiau apibendrinti ir padaryti išvadas. Tik neseniai pradėjau tai gvildenti. Tu teisus, gal aš kalbėjau apie primityvią meilę - rūpinimasį, kad netrūktų materialių gėrybių. Dėl ko inžinerijos mokslai šiais laikais nėra populiarūs - nes sunku mokytis. Tėvai myli ir rūpinasi, niekas neverčia kovoti už išlikimą. Ko pasekoje ateinančios kartos bus išsilavinusios nesunkiai...
Comment
-
Parašė liutass Rodyti pranešimąSilber, o tu uzsienyje prisistatai lietuviu ar svedu?
Comment
-
Parašė nomad Rodyti pranešimąTikrai, manau, kad Silber labiau nepatenkintas šituo temos highjackingu, nei Romas. Bet nereikia Silberio nedavertinti - tuoj jis pateiks keletą lentelių, įrodančių didėjantį meilės skaičių per capita (PPP) Švedijoje ...
1. Norvegija,
2. Švedija,
3. Danija,
4. Islandija,
5. Suomija,
6. Lietuva,
7. Estija,
8. Latvija.
Comment
-
/\ Norvergija nesiskaito dėl gausios naftos ir hidroenergijos. Suomiją gal ir pavysime per 10 metų. Tik klausimas, kokia bus mūsų infrastuktūra, koks bus sveikatos ir švietimo sistemų efektyvus lėšų panaudojimas. Nes nuo to priklausys ar gyvensime taip pat gerai kaip suomiai.Paskutinis taisė andyour; 2014.06.22, 14:24.
Comment
-
Vokietijos ekonomikos ministras Sigmar Gabriel:
Anyone who doubts that austerity has failed should look at the election result of the right-wing partiesIt's just a circle of people talking to themselves who have no f—ing idea what's going on
Comment
-
Parašė andyour Rodyti pranešimą/\ Norvergija nesiskaito dėl gausios naftos ir hidroenergijos. Suomiją gal ir pavysime per 10 metų. Tik klausimas, kokia bus mūsų infrastuktūra, koks bus sveikatos ir švietimo sistemų efektyvus lėšų panaudojimas. Nes nuo to priklausys ar gyvensime taip pat gerai kaip suomiai.
Comment
Comment