Parašė Lettered
Rodyti pranešimą
Skelbimas
Collapse
No announcement yet.
Ekonomikos naujienos
Collapse
This topic is closed.
X
X
-
Paskutinis taisė John; 2011.07.03, 22:39.
-
Parašė zero Rodyti pranešimąLietuviai ir brazilai - daugiausia pasaulyje atostogaujančios tautos:
http://www.businessinsider.com/count...lithuanians-16
Comment
-
Parašė John Rodyti pranešimąTaip. Bet toks požiūris išliko ir tuomet, kai buvo akivaizdu, kad miestas plečiasi ir tampa labai didelis. Ir šiandien vyksta tas pats t.y. statomi maži pseudo klasikiniai (t.y. "seni") nameliai, kokie buvo statomi 19a. (Viktorijos laikais).
Comment
-
Parašė andyour Rodyti pranešimąSiūlai jiems gyventi daugiabučiuose? O JAV dar blogiau, ten individualiuose namuose gyvena.
Comment
-
Parašė John Rodyti pranešimąJAV tam yra vietos. UK vietos nėra. Daugiaaukštė statyba tokiuose miestuose, kaip Londonas, yra vienintelė išeitis siekiant tvaraus urbanistinio vystymo.Kapitalizmas – sistema atgyvenusi, vedanti į niekur.
Comment
-
Parašė John Rodyti pranešimąJAV tam yra vietos. UK vietos nėra. Daugiaaukštė statyba tokiuose miestuose, kaip Londonas, yra vienintelė išeitis siekiant tvaraus urbanistinio vystymo.
Comment
-
Pasaulinis inovatyvumo indeksas, 2011 m. (pagal 'INSEAD'):
Šaltinis: http://www.globalinnovationindex.org...ort/index.html. Visą tyrimo aprašymą galite rasti temos priede esančiame dokumente.
Comment
-
Parašė bebop Rodyti pranešimąNa va, o man tai nepatinka. Aš jau mieliau naudingai laiką praleisiu darbe/moksluose, nei šiaip bimbinėsiu nieko neveikdamas. Ypač įkyri, kuomet laisvadienis atsiranda ketvirtadienį, tada daug žmonių penktadienį jaučiasi kaip savaitgalį, visiškai išsiblaškę.
Yra sodai, kur darbo visada surasi, į kultūrinį renginį galimybė išsikapstyti, sveikatingumui skirti dėmesio. Galų gale, galima garaže pasikrapštyti, tvorą nudažyti, inkilą paremontuoti, kiemą nusišluoti, pagaliau.
Su vaikais reikia pabendrauti, nuvesti į muziejų, pažaisti futbolą ar krepšinį. Tėvus, senyvus giminaičius aplankyti.
Kada tai viską daryti, jei išvažiuoji iš namų 6:30, o grįžti 19:30? Priedo dar ir šeštadienių pusė - darbiniai.
Teisingai Mockus pasakė, kodėl mūsų visuomenė byra - už darbą aukojame šeimą, dvasinį gyvenimą, tobulėjimą, galų gale.
Comment
-
Lietuva – tarp mažiausių mokesčių šalių Europos Sąjungoje
Lietuva yra viena iš mažiausių mokesčių šalių Europos Sąjungoje (ES). Bendras mokesčių, tarp jų ir socialinių, lygis yra tarp šešių žemiausių ES. Remiantis statistika, mokesčiai Lietuvoje sudaro 29,3 proc. Bendrojo vidaus produkto (BVP), kai tuo tarpu ES vidutiniškai jie siekia 38,4 proc.
Comment
-
Eilinį kartą kalbant apie mokesčius išnyra Jos didenybė Sodra - pagrindinis Lietuvos konkurencingumo inkaras. Jei tas monstras būtų normaliai reformuotas, kad ne vien tik rytų pinigus, manau, kad ir bedarbių būtų mažiau, ir ekonomikos rodikliai būtų geresni. Šitame straipsnyje normaliai nėra parašyta, kiek nuo atlyginimo atitenka Sodrai, nes jai moka ne tik darbuotojas, bet ir darbdavys. Kažkada skaičiavau, atrodo, kad 55 proc. Tai viena iš priežasčių, kodėl Lietuvoje maži atlyginimai, daug nelegalaus darbo užmokesčio ir darbdaviai gana vangiai kuria darbo vietas (aišku, tam yra ir kitų priežasčių). Manau, kad pagal socialinių mokesčių rodiklį Lietuva Europoje tikrai užimtų aukštą vietą. O visi kiti mokesčiai, kaip atsilikusiai šaliai, atrodo normaliai - nėra per dideli. Tik iš straipsnio gali susidaryti iškreiptas vaizdas, kad atseit visi mokesčiai yra maži. Jei darbo jėga būtų apmokestinta protingiau, galima būtų pridėti po procentą kitą ir prie PVM, ir prie pelno bei kitų mokesčių.
Comment
-
Parašė senasnamas Rodyti pranešimąEilinį kartą kalbant apie mokesčius išnyra Jos didenybė Sodra - pagrindinis Lietuvos konkurencingumo inkaras. Jei tas monstras būtų normaliai reformuotas, kad ne vien tik rytų pinigus, manau, kad ir bedarbių būtų mažiau, ir ekonomikos rodikliai būtų geresni. Šitame straipsnyje normaliai nėra parašyta, kiek nuo atlyginimo atitenka Sodrai, nes jai moka ne tik darbuotojas, bet ir darbdavys. Kažkada skaičiavau, atrodo, kad 55 proc. Tai viena iš priežasčių, kodėl Lietuvoje maži atlyginimai, daug nelegalaus darbo užmokesčio ir darbdaviai gana vangiai kuria darbo vietas (aišku, tam yra ir kitų priežasčių). Manau, kad pagal socialinių mokesčių rodiklį Lietuva Europoje tikrai užimtų aukštą vietą. O visi kiti mokesčiai, kaip atsilikusiai šaliai, atrodo normaliai - nėra per dideli. Tik iš straipsnio gali susidaryti iškreiptas vaizdas, kad atseit visi mokesčiai yra maži. Jei darbo jėga būtų apmokestinta protingiau, galima būtų pridėti po procentą kitą ir prie PVM, ir prie pelno bei kitų mokesčių.
Dėl mokesčių tai nereikėtų skųstis, nes galime pažiūrėti į tą pačią Latviją, kur PVM - 22%, pajamų mokestis - 33%. Ir nauda už tuos didesnius mokesčius tikrai nėra didesnė nei Lietuvoje - infrastruktūra neišvystyta, sveikatos apsaugoje yra įteisintos priemokos už paslaugas ir pan.
Comment
-
Parašė Berliner Rodyti pranešimąO nejau manai, kad kitose Europos šalyse darbdavys nemoka mokesčių? Juk ta apmokestinimo sistema panaši Europoje ir darant tokias studijas tai tikrai įvertinama.
Dėl mokesčių tai nereikėtų skųstis, nes galime pažiūrėti į tą pačią Latviją, kur PVM - 22%, pajamų mokestis - 33%. Ir nauda už tuos didesnius mokesčius tikrai nėra didesnė nei Lietuvoje - infrastruktūra neišvystyta, sveikatos apsaugoje yra įteisintos priemokos už paslaugas ir pan.
Net ir bet kuri mūsų buhalterija skaičiuoja bendrą darbuotojo kainą, jo alga "į rankas" niekam nerūpi.
Comment
-
Turtinga Kinija. Varginga Kinija
Daugiau nei tris pastaruosius dešimtmečius Kinijoje fiksuojamas spartus ekonomikos augimas buvo sutiktas su giliu įsitikinimu, kad didėjantis turtas šios šalies visuomenę pavers laimingesnę, turtingesnę ir lygesnę. Tačiau atsitiko ne visai taip.Kinijos ekonomikai sparčiai augant, buvo neabejojama, kad vieni praturtės greičiau nei kiti, tačiau tikėta, kad galiausiai šis skirtumas ims mažėti. Viduriniosios klasės atsiradimas puikiai liudijo, kad Kinijos žmonių gyvenimas pastebimai gerėja.
Vis dėlto už šio gražaus paviršiaus yra ir akivaizdžių įrodymų, kad nors ekonomikos augimas kai kuriems Kinijos gyventojams atnešė didžiulius turtus, jis taip pat padidino atotrūkį tarp šalies turtingųjų ir vargšų. Šie skirtumai rodo dažnai paslėptą spartaus Kinijos ekonomikos augimo pažeidžiamumą, kuris Kinijos valdžiai nėra nei unikalus, nei naujas reiškinys.
Šalį valdant Komunistų partijai buvo fiksuojamas greitas privataus turto atsiradimas. Valstybinių įmonių privatizavimas ir iš to gauta socialinė nauda, kaimo vietovių paskirties pakeitimas į pramonei tinkamas teritorijas, statybų bumas sukūrė milžiniškas galimybes asmeninei gerovei.
Tačiau 2010 metais apie pasaulio turtą išplatintoje ataskaitoje pažymima, kad nors vidutiniškai vienam Kinijos gyventojui tenka 17 tūkst. 126 JAV doleriai, t.y. suma, du kartus didesnė nei kitose sparčiai besivystančiose ekonomikose, turto mediana Kinijoje siekia vos 6 tūkst. 327 JAV dolerius.
Pastarieji skaičiai rodo, kad šalyje sukurtas turtas nebuvo paskirstytas tolygiai. Tokia nelygybė taip pat parodo prieštaravimus, kad nors valstybinių įmonių ar turto privatizavimas davė naudos kylančiai Kinijos viduriniajai klasei, ši nauda buvo pasiekta visuomenės, kuri dabar turės mokėti už tam tikras paslaugas ar prekes iš savo asmeninių santaupų, sąskaita.
2010 metų duomenys rodo, kad ekonominė nelygybė Kinijoje šiuo metu didesnė jei Jungtinėse Valstijose. Akivaizdu, kad net pati Kinijos valdžia suvokia, kokia pavojinga yra ši visuomenės nelygybė ir kokias pasekmes ji gali atnešti šiuo metu antrai pagal dydį pasaulyje ekonomikai.
Komunistų partija siekia iš skurdo ištraukti apie 40 mln. kaimo gyventojų. Nuo 2004 metų ji dėjo nuolatines pastangas, bandydama pakelti minimalų atlyginimą darbininkams, padidinti atlyginimus kaimo vietovėse, sumažinant čia mokesčius ir pan.
Kinijos valdžia taip pat siekia į kaimo vietoves atvesti pramonę. Ir nors šios reformos buvo apibūdintos kaip sugrįžimas į centrinį planavimą, jos taip pat yra tarsi pripažinimas, kad ekonimikos augimo nauda nebūtinai pasiekė ir šalyje vargingiausiai gyvenančius žmones.
Comment
-
Parašė Berliner Rodyti pranešimąO nejau manai, kad kitose Europos šalyse darbdavys nemoka mokesčių? Juk ta apmokestinimo sistema panaši Europoje ir darant tokias studijas tai tikrai įvertinama.
Dėl mokesčių tai nereikėtų skųstis, nes galime pažiūrėti į tą pačią Latviją, kur PVM - 22%, pajamų mokestis - 33%. Ir nauda už tuos didesnius mokesčius tikrai nėra didesnė nei Lietuvoje - infrastruktūra neišvystyta, sveikatos apsaugoje yra įteisintos priemokos už paslaugas ir pan.
Darbuotojams tenkantis mokesčių tarifas sudaro 33,1 proc. ir yra beveik identiškas ES vidurkiu. Tuo tarpu kapitalo apmokestinimas sudaro 10,9 proc. Tai reiškia, kad Lietuvoje kapitalas apmokestintas perpus mažiau nei vidutiniškai ES. O lyginant su darbo apmokestinimu Lietuvoje – dviem trečdaliais mažiau.
Lietuvoje labiau mylimi pinigai, o ne darbas
Comment
-
Parašė LC. Rodyti pranešimą
Comment
-
Parašė John Rodyti pranešimą(...) Svarbiausia, kad viskas nepaliekama likimo valiai (kaip, pavyzdžiui, JAV) ir kažko imamasi bent jau bandant tai spręsti.
Ak, tie kinai...
Kinija ,,ima” Europą
Pamirškite Rusiją, Europon veržiasi Kinija. Šios Rytų milžinės premjeras praėjusią savaitę surengė ,,labdaringą vizitą” į tris Europos Sąjungos (ES) valstybes.
Panašu, kad Kinija žengia dar vieną žingsnį į Europą. Praėjusią savaitę Kinijos premjeras Wenas Jiabao su kelių ministrų svita lankėsi Didžiojoje Britanijoje, Vengrijoje ir Vokietijoje turėdamas aiškų tikslą – gilinti Azijos ir Europos verslo ryšius ir žvalgytis naujų pirkinių. Vokietijos užsienio reikalų ministras Guido Westerwelle žiniasklaidai teigė, kad Kinija Europai ,,nekelia pavojaus, tik suteikia milžinišką galimybę.” Ar tikrai?
Comment
-
Parašė LC. Rodyti pranešimąJAV problemų mažiau turi. Tiek dėl gyventojų skaičiaus, tiek dėl to, kad jie yra žymiai turtingesni. Vadinasi, nelygybės problema mažesnė (taip ir minima straipsnyje). Gal galėtum pateikti kokių nors akivaizdžių pavyzdžių, kuriuose JAV nusisuktų nuo savo piliečių?
Ak, tie kinai...
Kinija ,,ima” Europą
http://www.youtube.com/watch?v=HblHE...el_video_title
Comment
-
O nejau manai, kad kitose Europos šalyse darbdavys nemoka mokesčių? Juk ta apmokestinimo sistema panaši Europoje ir darant tokias studijas tai tikrai įvertinama.
Pvz., rašomaIšplatintame pranešime spaudai teigiama, kad 2009 m. duomenimis faktinė mokesčių našta, tenkanti darbuotojams Lietuvoje, sudarė 33,1 proc.
Yra nebloga mokesčių skaičiuoklė:
http://www.tax.lt/naujos-mokesciu-skaiciuokles.php
Kad darbuotojas į rankas gautų 1500 Lt, darbdaviui reikės turėti 2524 Lt. Kitaip sakant, kad darbdavys galėtų sumokėti darbuotojui pusantro tūkstančio, turės atrasti dar papildomą tūkstantį.
Iš tikrųjų įdomu, kiek realiai kitose Europos šalyse mokama mokesčių (nuo darbuotojo). Galėtų kiekvienas emigrantas parašyti apie savo šalį su konkrečiais skaičiais, nes tikslius duomenis sunku surasti ir juose susigaudyti.Paskutinis taisė senasnamas; 2011.07.05, 13:30.
Comment
-
Tas straipsnis iš 15 min. "Turtinga Kinija. Varginga Kinija" nevertas didelio dėmesio - nenurodytas net autorius. Matyt, buvo gėda pasirašyti po tokiais laisvo pobūdžio pamąstymais, kuriems pagrįsti trūksta skaičių. Pvz.:
2010 metų duomenys rodo, kad ekonominė nelygybė Kinijoje šiuo metu didesnė jei Jungtinėse Valstijose.
Pavyzdžiui, Gini koeficientas (nelygybei matuoti) JAV 2005 m. siekė 46,9, Kinijoje irgi panašiai - 46,5, o ES tik 31. Kuo mažesnis skaičius, tuo didesnė lygybė. Vadinasi, tarp JAV ir Kinijos nėra didelio skirtumo. Per krizę JAV tas indeksas praktiškai nepakito. O Kinijos paskutinis yra apskaičiuotas 2007 m. - 47,5. Augo ekonomika, pasistiebė ir rodiklis. Atsirado pagrindo visiems rašyti, kaip Kinijoje viskas blogai
.
Iš Wikipedijos apie JAV:
In the United States at the end of 2001, 10% of the population owned 71% of the wealth and the top 1% owned 38%. On the other hand, the bottom 40% owned less than 1% of the nation's wealth.Paskutinis taisė senasnamas; 2011.07.05, 14:17.
Comment
Comment